פורום חשמל
תגיות: כושר ניתוק, מפסק דו קטבי
- לנושא זה 20 תגובות,6 משתתפים, והוא עודכן לאחרונה לפני 6 שנים, 3 חודשים על ידי-
arielsegal.
-
מאתתגובות
-
6 באוקטובר 2014 בשעה 20:21 #78582
elad
משתתףשלום אריאל
בפסיקת וועדת הפירושים האחרונה (ספטמבר 2014), נימקה וועדת הפירושים את האיסור להשתמש בשני מאזי”ם מגושרים להפסקת מוליכי המופע והאפס במעגל חד מופעי כך:” בהרכב של שני מאזי”ם מגושרים חיצונית אין ביטחון שפעולת הגנה אחת בכוחה להפסיק את שני המאזי”ם”
לדעתי פסיקה זו של הוועדה לא כ”כ ברור, בנוסף גישור חיצוני בין שני מאזי”ם הרבה יותר זול לעומת מא”ז דו קוטבי הכולל ניתוק מוליך אפס
1.מדוע “סומכים” על סליל הפסקה כאשר מגשרים חיצונית בין סליל הפסקה למא”ז?
2.בתצורה כזאת, כאשר הציוד החשמלי מופסק וישנו קצר בין מוליך האפס לאדמה המעגל יופסק במידה ולא מותקן מפסק פחת, ולא רק כאשר יחובר הציוד החשמלי
אשמח להבהרות
תודה רבה7 באוקטובר 2014 בשעה 22:54 #78586Mahajna Waleed
משתתףשלום אלעד..
בד”כ גישור סליל הפסקה עם מא”ז , הוא שונה מגישור שני מא”זים בודדים..
פעולת הניתוק ב-TC מבוססת על גישור מאוד רגיש (דגלון)למע’ הפנימית כפעולה אוטו’,
בנוסף לגישור חיצוני כפעולה ידינית. (גשר כפול ב-TC עם מא”ז).עבור נק’ 2 : (המעגל לא יופסק
)
אם לא קיים מפסק פחת, כל קצר פאזה,אפס והארקה במורד הזרם של ציוד מופסק (אין פאזה ביציאה)
לא משפיע ולא מפסיק ציוד במעלה הזרם.בברכה
וואליד7 באוקטובר 2014 בשעה 22:54 #84456Mahajna Waleed
משתתףשלום אלעד..
בד”כ גישור סליל הפסקה עם מא”ז , הוא שונה מגישור שני מא”זים בודדים..
פעולת הניתוק ב-TC מבוססת על גישור מאוד רגיש (דגלון)למע’ הפנימית כפעולה אוטו’,
בנוסף לגישור חיצוני כפעולה ידינית. (גשר כפול ב-TC עם מא”ז).עבור נק’ 2 : (המעגל לא יופסק
)
אם לא קיים מפסק פחת, כל קצר פאזה,אפס והארקה במורד הזרם של ציוד מופסק (אין פאזה ביציאה)
לא משפיע ולא מפסיק ציוד במעלה הזרם.בברכה
וואליד8 באוקטובר 2014 בשעה 7:33 #78587elad
משתתףבסעיף 2 נפלה שגיאה, במידה ומותקן מפסק פחת ולא במידה ולא מותקן מפסק פחת…
8 באוקטובר 2014 בשעה 7:33 #84457elad
משתתףבסעיף 2 נפלה שגיאה, במידה ומותקן מפסק פחת ולא במידה ולא מותקן מפסק פחת…
8 באוקטובר 2014 בשעה 10:08 #78588zeev
משתתףאלעד שלום!
כמדומני שישנה אי הבנה אצלך למושג “גישור חיצוני”. א נ י מבין זאת כך: כאשר מדובר על מא”ז דו קוטבי, קיים מנגנון חיבור פנימי(מכני) בין שני קטבי המפסק. הועדה נשאלה על מצב של חיבור 2 מא”ז חד קוטביים המותקנים בסמיכות על הפס ואותם מגשרים מיכנית חיצונית על מנוף/ידית ההפעלה באמצעות רכיב מתכת בצורת ח אשר מתיישב על המנוף/ידית של המא”זים. במקרה של צורך בהפסקת 2 הקטבים האפשרות הזו נפסלה מאחר ולפעמים פעולה של קוטב אחד אינה מבטיחה הפסקה של הקוטב השני. כאשר ה”גישור” הוא פנימי(על ציריי המנגנונים המיכניים הפנימיים) הפסקה של קוטב אחד “מפילה” את הקוטב השני בוודאות. ישנה אפשרות לגשר עם גישור חיצוני כאשר מתקינים מעגל תאורה גדול ומזינים אותו דרך 2 או 3 מא”ז ומאחר וההתקנה היא באותו מובל התקנה מחייבת הפסקה של כל מרכיבי המעגל הזה לפני טיפול אך אין חובה שבשעת תקלה(קצר/עומס) יפסקו כל הנורות- לפעמים עדיף שחלק ימשיכו לדלוק. בכל מקרה הועדה לא התכוונה לגישור בחווט.
מקווה שהובנתי בנסיוני לעזור
חג שמח ושנה טובה
זאב8 באוקטובר 2014 בשעה 10:08 #84458zeev
משתתףאלעד שלום!
כמדומני שישנה אי הבנה אצלך למושג “גישור חיצוני”. א נ י מבין זאת כך: כאשר מדובר על מא”ז דו קוטבי, קיים מנגנון חיבור פנימי(מכני) בין שני קטבי המפסק. הועדה נשאלה על מצב של חיבור 2 מא”ז חד קוטביים המותקנים בסמיכות על הפס ואותם מגשרים מיכנית חיצונית על מנוף/ידית ההפעלה באמצעות רכיב מתכת בצורת ח אשר מתיישב על המנוף/ידית של המא”זים. במקרה של צורך בהפסקת 2 הקטבים האפשרות הזו נפסלה מאחר ולפעמים פעולה של קוטב אחד אינה מבטיחה הפסקה של הקוטב השני. כאשר ה”גישור” הוא פנימי(על ציריי המנגנונים המיכניים הפנימיים) הפסקה של קוטב אחד “מפילה” את הקוטב השני בוודאות. ישנה אפשרות לגשר עם גישור חיצוני כאשר מתקינים מעגל תאורה גדול ומזינים אותו דרך 2 או 3 מא”ז ומאחר וההתקנה היא באותו מובל התקנה מחייבת הפסקה של כל מרכיבי המעגל הזה לפני טיפול אך אין חובה שבשעת תקלה(קצר/עומס) יפסקו כל הנורות- לפעמים עדיף שחלק ימשיכו לדלוק. בכל מקרה הועדה לא התכוונה לגישור בחווט.
מקווה שהובנתי בנסיוני לעזור
חג שמח ושנה טובה
זאב8 באוקטובר 2014 בשעה 10:46 #78589איתי מנשה
חברשלום לכולם וחג שמח
חשוב להדגיש כי יצרני ציוד המיתוג בודקים את המא”זים
ולכן מא”ז דו קוטבי נבדק גם למקרה של זרם קצר העובר בקוטב אחד
חיבור אביזרים חיצוניים למפסק מגדילה את המסה שאנרגית הקצר צריכה להזיז
ולכן מעטה או אפילו פוגעת ביכולת המא”ז להפתח בעת התרחשות הקצר.ניתן לראות לדוגמא את הנתונים של יצרנים בנוגע לחיבור מנועים למפסקים יצוקים
אשר גורמים לירידה בכושר הניתוק של המפסקים.שימוש במא”ז דו קוטבי יבטיח עמידתו בתנאים המוצהרים ע”י היצרן.
בברכה
איתי מנשה8 באוקטובר 2014 בשעה 10:46 #84459איתי מנשה
חברשלום לכולם וחג שמח
חשוב להדגיש כי יצרני ציוד המיתוג בודקים את המא”זים
ולכן מא”ז דו קוטבי נבדק גם למקרה של זרם קצר העובר בקוטב אחד
חיבור אביזרים חיצוניים למפסק מגדילה את המסה שאנרגית הקצר צריכה להזיז
ולכן מעטה או אפילו פוגעת ביכולת המא”ז להפתח בעת התרחשות הקצר.ניתן לראות לדוגמא את הנתונים של יצרנים בנוגע לחיבור מנועים למפסקים יצוקים
אשר גורמים לירידה בכושר הניתוק של המפסקים.שימוש במא”ז דו קוטבי יבטיח עמידתו בתנאים המוצהרים ע”י היצרן.
בברכה
איתי מנשה12 באוקטובר 2014 בשעה 23:07 #78601elad
משתתףשלום זאב
“ישנה אפשרות לגשר עם גישור חיצוני כאשר מתקינים מעגל תאורה גדול ומזינים אותו דרך 2 או 3 מא”ז ומאחר וההתקנה היא באותו מובל התקנה מחייבת הפסקה של כל מרכיבי המעגל הזה לפני טיפול אך אין חובה שבשעת תקלה(קצר/עומס) יפסקו כל הנורות”
האם לדעתך בעת קצר באחת הפאזות, “הגישור” לא ימנע את אפשרות ההפסקה של המא”ז(התנגדות מכנית כלשהי…)?
תודה
אלעד12 באוקטובר 2014 בשעה 23:07 #84471elad
משתתףשלום זאב
“ישנה אפשרות לגשר עם גישור חיצוני כאשר מתקינים מעגל תאורה גדול ומזינים אותו דרך 2 או 3 מא”ז ומאחר וההתקנה היא באותו מובל התקנה מחייבת הפסקה של כל מרכיבי המעגל הזה לפני טיפול אך אין חובה שבשעת תקלה(קצר/עומס) יפסקו כל הנורות”
האם לדעתך בעת קצר באחת הפאזות, “הגישור” לא ימנע את אפשרות ההפסקה של המא”ז(התנגדות מכנית כלשהי…)?
תודה
אלעד13 באוקטובר 2014 בשעה 7:29 #78602zeev
משתתףאלעד שלום וחג שמח!
צורת בניית המא”ז היא כזאת שכאשר מתרחשת תקלה פועל החלק הפנימי והמגעים “נפתחים” בו בזמן מופעל הקישור המכני ה”מפיל” את המנוף החיצוני כך שהתקלה מסולקת אע”פ שיתכן שהמנופים המגושרים לא “יפלו”. ברם אולם במעגלי תאורה אין חובה להתקנת מא”ז דו קוטבי בדיוק מהטעם הזה, אין צורך להפסיק את הפזות או החלקים שאינם תקולים ובאם אנו מאירים למשל חניון ענק במעגל כזה, אזי החניון לא יוחשך כולו. בעת טיפול במעגל ועל מנת למנוע חשמול המטפל יש להפסיק את כל מוליכי הפאזות הנמצאים באותו מובל. בעיה דומה קיימת בהתקנת הגנת יתרת זרם (O.L) למנוע זרם ישר וכאשר מתקינים מנגנון תלת פאזי של הגנת יתרת זרם חלק מהיצרנים דורשים להעביר את ה”+” דרך המגע הראשון והשני בתור ואת ה”-” דרך המגע השלישי כל זאת על מנת לא “לעכב” את פעולת ההגנה ע”י מגע שאינו פועל ומהווה התנגדות מכנית לפעולה. יחד עם זאת ישנם יצרנים שדאגו שהפעולה לא תהיה קשורה מכנית בין המגעים ולא דורשים גישור כזה.
זאב13 באוקטובר 2014 בשעה 7:29 #84472zeev
משתתףאלעד שלום וחג שמח!
צורת בניית המא”ז היא כזאת שכאשר מתרחשת תקלה פועל החלק הפנימי והמגעים “נפתחים” בו בזמן מופעל הקישור המכני ה”מפיל” את המנוף החיצוני כך שהתקלה מסולקת אע”פ שיתכן שהמנופים המגושרים לא “יפלו”. ברם אולם במעגלי תאורה אין חובה להתקנת מא”ז דו קוטבי בדיוק מהטעם הזה, אין צורך להפסיק את הפזות או החלקים שאינם תקולים ובאם אנו מאירים למשל חניון ענק במעגל כזה, אזי החניון לא יוחשך כולו. בעת טיפול במעגל ועל מנת למנוע חשמול המטפל יש להפסיק את כל מוליכי הפאזות הנמצאים באותו מובל. בעיה דומה קיימת בהתקנת הגנת יתרת זרם (O.L) למנוע זרם ישר וכאשר מתקינים מנגנון תלת פאזי של הגנת יתרת זרם חלק מהיצרנים דורשים להעביר את ה”+” דרך המגע הראשון והשני בתור ואת ה”-” דרך המגע השלישי כל זאת על מנת לא “לעכב” את פעולת ההגנה ע”י מגע שאינו פועל ומהווה התנגדות מכנית לפעולה. יחד עם זאת ישנם יצרנים שדאגו שהפעולה לא תהיה קשורה מכנית בין המגעים ולא דורשים גישור כזה.
זאב13 באוקטובר 2014 בשעה 21:52 #78613איתי מנשה
חברהיי זאב
תוספת קטנה לתשובתך, ברשותך 🙂
הפסקת קצר במעגל DC קשה יותר מאשר מבעגל AC מכיוון שהקשת אינה נכבית
(הזרם לא עובר בשום שלב דרך האפס)
עקב כך המפסק נדרש להפסיק קשת בעוצמה מלאה ויצרני הציוד מתכננים את כיבוי הקשת
עם מספר קטבים בטור, על מנת לחלק את אנרגיית הקשת בינהם.בברכה
איתי מנשה13 באוקטובר 2014 בשעה 21:52 #84483איתי מנשה
חברהיי זאב
תוספת קטנה לתשובתך, ברשותך 🙂
הפסקת קצר במעגל DC קשה יותר מאשר מבעגל AC מכיוון שהקשת אינה נכבית
(הזרם לא עובר בשום שלב דרך האפס)
עקב כך המפסק נדרש להפסיק קשת בעוצמה מלאה ויצרני הציוד מתכננים את כיבוי הקשת
עם מספר קטבים בטור, על מנת לחלק את אנרגיית הקשת בינהם.בברכה
איתי מנשה -
מאתתגובות
- יש להתחבר למערכת על מנת להגיב.